Prikriti dopust, bolj znan pod angleškim izrazom quiet vacationing, je nov trend na delovnem mestu, ki se je pojavil v ZDA. Prikrito dopustovanje se nanaša na delavce, predvsem mlajše zaposlene, ki si vzamejo dopust, ne da bi o tem uradno obvestili svojega delodajalca.
Zaposleni tako izkoriščajo prednosti, ki jim prinaša možnost dela na daljavo, ter delajo v udobju hotelov in počitniških hiš, pri čemer včasih uporabljajo virtualno ozadje ali navidezno zasebno omrežje (VPN), da bi prikrili svoje sledi.
Poročilo družbe Harris Poll o kulturi zunaj pisarne razkriva, da si je 37 odstotkov zaposlenih iz generacije milenijcev vzelo dopust, ne da bi o tem obvestilo svojega delodajalca. To lahko vključuje predčasno prekinitev delovnega razmerja, ne da bi zaposleni o tem obvestili nadrejene, ali delo na daljavo na počitnicah, ne da bi delodajalca obvestili o tem, kje delajo, je poročal Morningstar.
Preberi še
![Pravica do odklopa – kako izgleda v praksi?](/data/images/2024-06-19/63728_depositphotos-520918462-l_kf.jpg)
Pravica do odklopa – kako izgleda v praksi?
Pravica do odklopa je zdaj zakonsko zagotovljena, delodajalci morajo sprejeti ukrepe za njeno uresničitev do 16. novembra 2024
28.06.2024
![Šef od mene zahteva osebne podatke! Kaj sem mu dolžan razkriti?](/data/images/2024-02-13/53802_depositphotos-376580060-l_kf.jpg)
Šef od mene zahteva osebne podatke! Kaj sem mu dolžan razkriti?
Šef lahko od delavca pridobi določene podatke, ko presoja o njegovi primernosti za zaposlitev. Toda, kje je meja dopustnega?
24.06.2024
![Zaposleni, starejši od 55 let, so zaščiteni. Kakšna so tveganja za delodajalce](/data/images/2023-10-09/43579_depositphotos-9051083-xl_kf.jpg)
Zaposleni, starejši od 55 let, so zaščiteni. Kakšna so tveganja za delodajalce
Odpoved pogodbe o zaposlitvi je vseeno možna, vendar mora delodajalec delavcu zagotoviti denarno nadomestilo do upokojitve.
29.05.2024
![Ne zaupam šefu. Kaj storiti?](/data/images/2024-05-20/61096_depositphotos-31034853-l_kf.jpg)
Ne zaupam šefu. Kaj storiti?
Če delavec ne zaupa šefu, ima na voljo različne pravne možnosti - od prijave delovni inšpekciji do odpovedi pogodbe o zaposlitvi
24.05.2024
'Posledica slabe organizacijske kulture'
"Rezultati družbe Harris Poll so pokazali, da so razlogi za tovrsten odnos in ravnanje bistveno globlji ter se dotikajo kulture podjetja in vodenja," je povedala Laura Smrekar, partnerica v kadrovsko-svetovalnem podjetju Competo.
Velik delež sodelujočih v raziskavi je poudaril, da si ne "upajo" vzeti dopusta, saj je praksa v zadnjih letih pokazala, da morajo tako ali drugače delati tudi med dopustom. Opazno je tudi pomanjkanje odnosa z nadrejenimi v smeri odkrite komunikacije in zaupanja, da bi lahko o tem odprto govorili, meni Smrekar. "Ne gre torej za to, da ne bi imeli na voljo dovolj dopusta."
"Razlogi za tovrsten odnos so bistveno globlji ter se dotikajo kulture podjetja in vodenja," meni Laura Smrekar, partnerica v kadrovsko-svetovalnem podjetju Competo.
Prosti čas je pogosto prežet s stresom, ki ga zaposleni čutijo zaradi nenehnega preverjanja nujnih e-poštnih sporočil in klicev. Biti povezan z delom med prostim časom je škodljivo za naše duševno in telesno zdravje, je zapisal časnik Washington Post.
To je še posebno izrazito čez lužo, kjer je neustrezno plačan dopust velik problem. ZDA so edina razvita država, ki delavcem ne zagotavlja plačanega dopusta, bolniške odsotnosti ali praznikov, te ugodnosti pa so prepuščene presoji delodajalcev. Delavci z omejenim številom dni dopusta si na splošno želijo čim več plačanega dopusta, zlasti če ga bodo potrebovali v nepredvidljivih nujnih primerih, kot sta bolezen ali skrb za otroka.
"Izzivi se kažejo kot posledica slabe organizacijske kulture, ki ne spodbuja zaupanja, transparentnosti in dobrega usklajevanja zasebnega ter poslovnega življenja zaposlenih. In to seveda ni dobro ne za organizacijo in ne za ljudi," opozarja Smrekar.
Depositphotos
Kje je meja med delom od doma in oddihom?
"Vsekakor se pojavljajo situacije, ko delavci pojem dela od doma začnejo jemati preveč ohlapno in to združijo z oddihom," je povedala Tanja Šket, direktorica zaposlovalne agencije Atama. "Sicer ne moremo ravno govoriti o množičnem pojavu, se pa to vsekakor dogaja."
Delodajalec mora s pravilniki določiti, na kateri lokaciji delo od doma lahko poteka in pod kakšnimi pogoji, pove Šket. "V tem primeru bi delodajalec z ustreznimi ukrepi lahko tudi preverjal, ali se zaposleni teh pravil drži," dodaja. V nasprotnem primeru to pomeni "kršitev pogodbe o zaposlitvi in se lahko obravnava kot kateri koli drug prekršek". Lahko se določi tudi javljanje v živo, uporabo kamere ali kakšne druge ukrepe, svetuje strokovnjakinja.
"Kadar teh pravil ni, kakor tudi ne ukrepov preverjanja pravilnega izvajanja dela od na daljavo in se zaposleni počutijo svobodne, se lahko kaj hitro zgodi, da delo opravljajo v manjšem obsegu ali na drugih lokacijah," pove Šket. Ob tem opozori, da se marsikateri delodajalci že odločajo, da se delo od doma omeji ali ukine.
"Marsikateri delodajalci se že odločajo, da se delo od doma omeji ali ukine," je povedala Tanja Šket, direktorica zaposlovalne agencije Atama.
Kako je pri nas?
Kako resna težava je prikrito dopustovanje pri nas? "V našem prostoru tega nismo zaznali, vsaj ne na način, da bi tega bilo veliko," pove Smrekar, ki prav tako ne zaznava različnega dojemanja dela na daljavo med zaposlenimi in delodajalci.
Ob tem tudi opozori, da je delodajalec po zakonu pri nas upravičen do spremljanja lokacije zaposlenih, ki delajo na daljavo.